![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2023/03/pexels-maria-orlova-4915802-1140x760.jpg)
Szabó Krisztina: Az ellopott kívánság
Kérdések és válaszok elemzéshez, könyvklubhoz
A szürke hátterű kérdéseknél kattints egy-egy lehetséges válaszért!
1. Összességében tetszett a könyv? Mi tetszett, és mi nem tetszett benne?
2. Mit gondolsz a könyv…
– mondanivalójáról?
– karaktereiről?
– stílusáról?
– tempójáról?
– világáról?
– fő témáiról?
![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2022/09/open-book-1.png)
3. Az ellopott kívánság egy igazi romantikus Young Adult fantasy. Milyennek találtad a romantikus szálat? Hogyan alakult Aliya és Asmar kapcsolata? Miért tartanak egymástól sokszor távolságot?
Aliya és Asmar kapcsolata lassan, fokozatosan alakul, nem hirtelen szenvedéllyel szeretnek egymásba. Amellett, hogy túl kell lendülniük a közöttük húzódó társadalmi különbségen, eleinte mindketten kissé bizalmatlanok a másikkal szemben. Aliya bizonyos előítélettel viseltetik az uralkodócsaláddal szemben, és nem alaptalanul. Nincs jó tapasztalata velük, számára ők a kegyetlenség, az elnyomás megtestesítői. Eddig csak a távolból látta őket, ahonnan kiváltságos, öntelt embereknek tűntek, az intézkedéseiknek köszönhetően pedig elveszítette a szüleit. Időre van szüksége, amíg sikerül a felszín mögé látnia, megismernie az őket is gúzsba kötő politikai játszmákat. Közben pedig Asmar személyisége is egyre jobban feltárul előtte, rá kell jönnie, hogy rosszul ítélte meg a herceget a távolból.
Asmarnak ugyanígy felül kell kerekednie az előítéletein, hiszen Aliyát tolvajként ismeri meg, akinek más körülmények között börtönben lenne a helye. Most mégis szüksége van rá, és ez a kényszer arra is ráveszi, hogy a tolvaj kendője alatt megbúvó lányt is megismerje.
A kezdeti bizalmatlanság ellenére a kettejük közti kémia azonnal érezhető, így az olvasó végig szurkolhat nekik.
![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2022/09/open-book-1.png)
4. Aliya és Asmar sok szempontból egymás ellentétei, de több mindenben hasonlítanak is egymásra. Hogyan jellemezhetnénk a két főszereplőt? Mi jelent akadályt a kapcsolatukban, és hogyan egészítik ki egymást?
A két főszereplő közti ellentét főleg a hátterüknek köszönhető. Aliya zárkózott, bizalmatlan, megszokta, hogy egyedül kell túlélnie, nem szokása másokra támaszkodni, másokkal együtt dolgozni. Közben féltve őrzi a titkát is, ahogy azt az édesanyja meghagyta neki, és a bordélyház lányain kívül senkit sem enged közel magához. Még Hanához sem mer közeledni, életét a félelem és az árnyak irányítják, és így képtelen előhívni a benne rejlő gyógyító mágiát. Közben Asmar igazi hercegként jelenik meg: eleinte gőgösnek tűnő, lezser, határozott férfi, aki pontosan tudja, mekkora hatalom van a kezében. Azonban ő is sebezhető, ő sem tehet meg bármit, amit szeretne. Ahhoz, hogy felvehesse a versenyt az udvarban, kénytelen tettetni, titkos terveket szőni, ám végig jó szándék vezérli.
Különbségeik eleinte akadályt jelentenek, de hamar rájönnek, ahhoz, hogy együtt tudjanak dolgozni, le kell nyelniük a büszkeségüket. Hasonlóságaiknak köszönhetően végül képesek legyőzni az akadályokat. Mindketten erősek, érző szívűek, készek bármit megtenni Ardahan jólétéért és a végsőkig küzdeni.
![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2022/09/open-book-1.png)
5. Mivel a történetet Aliya szemszögéből látjuk, figyelemmel kísérhetjük az érzelmeit, a gondolatait, a motivációit. Hitelesnek érezted a karakterét? Tudtál vele azonosulni?
![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2022/09/open-book-1.png)
6. Az írónő nagy hangsúlyt fektetett a világépítésre is. Milyen eszközökkel eleveníti meg Az ezeregyéjszaka meséi varázslatos keleti világát? Bele tudtál merülni ebbe a világba?
„Lélegzetelállító látvány tárult a szemem elé, Ardahan úgy, ahogy még sosem láttam: fentről a palotából. Mintha egy ékszerdobozt nyitottam volna ki tele tündöklő arannyal, ezüsttel és gyémánttal.” (56. oldal)
„Épphogy csak leültem a helyemre, amikor a szultán gyors egymásutánban összecsapta a tenyerét, és homokszín egyenruhát viselő szolgálók léptek ki a terem két oldalán húzódó oszlopsor mögül, kezükben óriási, étellel megrakott tálakkal. Önkéntelenül is összefutott a nyál a számban a fűszerektől illatozó, szaftos bárányhús, a tahini, a saláták, a sajtválogatások, a lepénykenyerek, a gyümölcsöstálak láttán.” (85. oldal)
A világot számos elem színesíti. Megismerhetjük Ardahan földrajzát, társadalmát, politikai berendezkedését. Közben pedig a mágikus hangulat sem marad el, gyönyörű leírások elevenítik meg a színeket, a fényeket, az illatokat, az érzeteket. A keleti kultúrát az arra jellemző, dőlttel szedett szavak erősítik: a megszólítások, a fegyverek, a ruhák, az ételek nevei, így az olvasó úgy érezheti, mintha ő is a könyv világába csöppenne. Közben kapunk pár meseelemet is, amik főleg Aladdin történetét idézik (lásd: a következő kérdés válasza).
![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2022/09/open-book-1.png)
7. Bár hivatalosan nem egy Aladdin-retelling, több párhuzamot is találhatunk a könyv és Aladdin (Disney-változatú) története között. Mik ezek? Hangulatosnak érezted ezeket az utalásokat?
„Hirtelen egy tenyér jelent meg előttem, mire meglepetten felpillantottam. A herceg ismét a kezét nyújtotta – ezúttal azért, hogy felsegítsen.” (43. oldal)
„Mindezt egy arany tigrisfejet mintázó ajtó koronázta meg az ablakkal szemközti falon, mindkét szeme emberfejméretű borostyánból készült, előtte pedig két zord tekintetű, marcona szakállas férfi strázsált kiliddzsel az oldalán.” (105. oldal)
A párhuzamot főleg a fő történeti szál adja. Ugyanúgy adott egy tolvaj és egy lámpás, amit el kell lopni. Azonban itt a szerepek felcserélődtek: hercegnő helyett herceget, tolvajfiú helyett tolvajlányt kapunk. Ráadásul a lámpás ellopása sem olyan egyértelmű, Aliya nem kíván tőle, a dzsinn pedig cseppet sem az a barátságos figura. 😀 Közben a párhuzamot több apró motívum is erősíti: az előrenyújtott tenyér; a „barlang” bejáratát őrző tigris; a holtakat feltámasztani képtelen dzsinn; Aliya rejtekhelye, ahonnan remek kilátás nyílik a palotára; és a kincstárban lévő rubin, ami egy ideig csábítja Aliyát. A történet persze mindezeket újraértelmezi, és lényegében el is szakad az Aladdin eredeti történetvezetésétől.
![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2022/09/open-book-1.png)
8. Az ellopott kívánság alapvetően szórakoztató irodalmi könyv, ennek ellenére a világ árnyalása és a szereplők közti ellentétek megjelenítése közben foglalkozik pár politikai és társadalmi kérdéssel is. Mik ezek? Hogyan egészítik ki a történetet? Hitelesnek érezted ezeket a problémákat?
Ardahan világának politikája és társadalma végig nagy jelentőséggel bír, hiszen itt semmi sem fekete-fehér, a háborúközeli helyzet többféleképpen értelmezhető, mindenki más megoldást lát rá. A vízhiány súlyossága jól érzékelhető, feszültséget teremt a különböző társadalmi rétegek között, hiszen a szegényeknek nem jut a vízből, a tehetősebbeknek viszont igen. Így nem elrugaszkodott gondolat Rashid al-Dintől a külső területeken élők esetleges lázadása sem. Közben látszik, hogy Zaidani nem a legnagylelkűbb szomszéd, nem hatják meg a könyörgések, ők a vizet pénzforrásnak, hatalmuk megerősítésének zálogának tekintik. Ilyen helyzetben valóban fennáll a háború veszélye, és nagy jelentőséget kapnak a politikai és hatalmi játszmák.
Közben a társadalmi rétegek közötti ellentétet tovább növeli az, hogy mágiával csak az uralkodócsalád rendelkezik, erejükkel képesek lehetnek visszaélni – ahogy azt Ishaq szultán teszi is. Ráadásul az uralkodócsalád újraírta a történelmet, változtatott a mágia eredettörténetén, mintha az a kezdetektől fogva csakis őket illette volna meg.
A társadalmi különbségek más formában, de ugyanúgy jelen vannak Zaidaniban is, ahol a tehetősebbek rabszolgákat tartanak.
![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2022/09/open-book-1.png)
9. „– Túl sokáig éltél törvényen kívül, azt hiszed, rád nem vonatkoznak a szabályok! (…) Mind bábuk vagyunk csupán az istenek játéktábláján.” (101. oldal)
Szerinted hogy érti Asmar ezt az utolsó mondatot? Egyetértesz vele?
![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2022/09/open-book-1.png)
10. Milyennek találtad a könyv többi karakterét? Hogyan segítették vagy akadályozták a főszereplőket? Volt kedvenc karaktered, vagy olyan, aki nem volt szimpatikus, akit nem értettél?
Kevés a történetben az egyértelműen szimpatikus karakter, Aliyának és Asmarnak nem sok segítője akad. Az uralkodócsalád testvérei mind máshogy gondolkodnak, és tulajdonképpen csak Rashid al-Din és Asmar rendelkezik határozott állásponttal, a többiek az érdekeiknek megfelelően az egyikükhöz vagy a másikukhoz húznak. Karimból nem sokat látunk, csak annyit tudni róla, hogy igazi katona, a könyv végén mégis megpróbál Rashid al-Din ellen fordulni. Nazira összetett karakter, aki eleinte felszínesnek és gorombának tűnik, ám később megismerjük valódi motivációját és segítő szándékát. Zoraida titulusa, Zaid pedig felelőtlen, könnyed jelleme miatt marad passzív.
A szultán kimondottan kegyetlen karakter, akit azonban árnyal a rajta elhatalmasodó, mágia miatti őrület. A szultána valószínűleg hozzászokott ahhoz, hogy nem sok beleszólása van a dolgokba, és inkább aggódó anyaként jelenik meg.
És persze ott van Mirna, aki segítőnek tűnik, de majdnem Aliya vesztét okozza. Rashid al-Din iránt érzett szerelme elvakítja, ám utolsó aktív tetteként próbálja helyrehozni a hibáját és fordítani a kialakult harc kimenetelén.
![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2022/09/open-book-1.png)
11. A könyv „főgonosza” egyértelműen Rashid al-Din, azonban az írónő az ő karakterét is árnyalta. Milyennek érezted a motivációját? Volt, hogy egyet tudtál érteni vele?
„– Igen, és szeretném, ha ez így is maradna. – Rashid al-Din felsóhajtott. – Végzetes következményei lehetnek, ha hagyjuk, hogy Zaidani a fejünkre nőjön. Először csak megemelik a víz árát. Aztán már egy kisebb vagyont kérnek érte, majd szép lassan kifosztják a kincstárat. Végül a területeinkre is szemet vetnek. Ha, az istenek ne adják, a nép fellázad a birodalom távolabbi területein, és közben támadás alatt állunk, akkor mi lesz?” (332. oldal)
Rashid al-Din érvelése sokszor logikus, a háború valóban elkerülhetetlennek tűnik, ha a két birodalom közötti helyzet nem változik. A politikai játszmákban fontos a hatalom megtartása, az emberek jóléte áldozatokkal járhat. Azonban Rashid al-Dint a vérszomj is vezérli, korlátlan hatalomra vágyik, talán a mágia okozta őrület is jelentkezik rajta. Tervei végrehajtásában semmi és senki nem állíthatja meg, képtelen az együttérzésre, a szeretetre.
![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2022/09/open-book-1.png)
12. A könyv bővelkedik akciójelenetekben, összecsapásokban is. Izgalmasnak, fordulatosnak érezted ezeket a részeket?
![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2022/09/open-book-1.png)
13. Asmart annyira elkeseríti a birodalom helyzete, hogy végső kétségbeesésében úgy érzi, egyetlen megoldása maradt csupán: el kell lopnia a családja lámpását. Egyet tudtál érteni a döntésével? Szerinted meg lehetett volna oldani a háborúközeli helyzetet máshogy is?
![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2022/09/open-book-1.png)
14. „A kívánságoknak ára van…” olvasható a könyv hátoldalán, és valóban: a dzsinn nem ingyen teljesíti a kívánságokat, mindig elvesz valamit cserébe. Szerinted jó döntést hozott Aliya a könyv végén, hogy nem kívánt semmit? Te ilyen feltételek mellett kívánnál valamit a dzsinntől?
Asmar kívánt volna, ahogy előtte az apja is kívánt a háború alatt. Szerinted mikor jön el az a pont, amikor az ember már lényegében kész bármit feladni azért, hogy egy kívánsága teljesülhessen?
![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2022/09/open-book-1.png)
15. Milyennek érezted a regény lezárását? Szerinted hogyan alakul a szereplők sorsa a későbbiekben?
![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2022/09/open-book-1.png)
16. Milyen más történetre emlékeztetett a könyv? Milyen hasonlóságokat és különbségeket találsz köztük?
17. Van kedvenc részed, idézeted a könyvben? Mi ragadott meg benne?
18. Kinek ajánlanád ezt a könyvet, és miért?
Az idézetek az alábbi kiadás alapján szerepelnek az oldalon: Szabó Krisztina: Az ellopott kívánság. Könyvmolyképző Kiadó, Szeged, 2022.
Ezeket is érdemes megnézni
![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2024/05/pexels-annette-bauer-358235-1184556-500x380.jpg)
Kazuo Ishiguro: Klara és a Nap
2024.05.22.![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2022/08/writing-500x380.jpg)
Margaret Atwood: A vak bérgyilkos
2022.08.25.![](https://sorvezetoblog.hu/wp-content/uploads/2024/01/cup-and-book-500x380.png)